Så arbetade hon med Vallmokraschen
Mexikanska Guerrero är känt för våld, karteller och knark. Journalisten Andalusia Knoll Soloff tillbringade flera års tid i delstaten under arbetet med seriereportaget Vallmokraschen.
![](https://images.lomediehus.se/app/uploads/2022/01/26010512/andalusia-knoll-soloff.jpg?auto=format&crop=faces&facepad=10&fit=crop&q=50&w=608)
Andalusia Knoll Soloffs kärlek till tecknade serier föddes på ett bibliotek i Pittsburg.
– Det är en av Mexikos vackraste, mest intressanta och mest våldsamma delstater, säger Andalusia Knoll Soloff om Guerrero.
Vallmokraschen utspelar sig i den fattiga delstaten i sydvästra Mexiko, centrum för landets opiumproduktion. Det var jobbet som först förde Andalusia Knoll Soloff dit för tio år sedan.
– Jag arbetade med ett radioprojekt och lärde känns lokala självförsvarsstyrkor som hade organiserat sig mot en gruva. När sedan kidnappningarna ägde rum 2014 skrev jag en serieroman om studenterna.
Narkotikakarteller misstänks för mord
43 studenter kidnappades. De ska ha omhändertagit av lokal polis, överlämnats till en narkotikakartell och sannolikt mördats. En brutal händelse i ett brutalt samhälle.
– Jag kommer från USA och när jag hade hoppat av universitet brukade jag hänga på biblioteket i min hemstad Pittsburg. De hade en samling politiska serieromaner, om medborgarrättsrörelsen, om Palestina. Jag läste allt jag kom över, säger Andalusia Knoll Soloff.
– Många år senare flyttade jag till Mexiko, blev journalist och glömde bort att tecknade serier fanns.
Men hon ville att granskningen av kidnappningarna skulle vara så lättillgänglig som möjligt. Serieformatet blev svaret.
– Vi gjorde en testversion och tog med till en av de kidnappade studenternas familj. Mamman sade att hon knappt kunde läsa, hon hade bara gått i skolan till mellanstadiet, men att hon förstod det här, säger Andalusia Knoll Soloff.
– På platser där läskunnigheten är låg kan serieromaner nå ut. Och det är ett medium som kan nå unga.
Få möjligheter förutom opium
Efter Afghanistan och Myanmar är Mexiko världens största opiumproducent. Kartellen som misstänks ha mördat studenterna och de utfattiga bönder som odlar opiumvallmo är delar av samma skuggekonomi. Och många av kartellernas soldater rekryteras från fattiga jordbruksbyar.
– När du besöker de här samhällena så förstår du hur begränsade deras försörjningsmöjligheter är, säger Andalusia Knoll Soloff.
Tanken att dokumentera livet längst ned i narkotikahandelns näringskedja väcktes och återigen föll valet på serieformatet. Andalusia Knoll Soloff knöt kontakter och genomförde intervjuer på plats i Guerrero. Tecknaren Marco Parra och färgläggaren Dante Aguilera arbetade utifrån hennes fotografier och videoklipp.
Resultatet blev ett unikt reportage om de invecklade sambanden mellan ekonomisk utsatthet, global kriminalitet och migration. När billiga syntetiska opioider gjorde entré föll priset på opium och tvingade människor att lämna Guerrero i jakt på jobb.
– De lever så isolerat, och ändå är deras liv så påverkade av den illegala internationella marknaden, säger Andalusia Knoll Soloff.
Pandemin ökade migrationen från Mexiko
Vallmokraschen är också ett reportage om pandemin och dess konsekvenser. Både de förutsägbara och de mer oväntade.
– När skolorna stängde tvingades de unga som lämnat sina byar att återvända. Konsekvensen är att opiumodlarens barn, som ju studerar för att slipp odla vallmo, är tillbaka på ruta ett.
I reportaget lyfts en fråga som Mexikos president själv dryftat, om legalisering av opiumodling för medicinska ändamål kan lyfta Guerreros bönder ur fattigdomen. Andalusia Knoll Soloff menar att förslaget skulle kunna hjälpa, men självklart är det inte.
– En av personerna jag intervjuade för reportaget sade att: ”Om de legaliserar opiumproduktion, hur ska vi då kunna konkurrera?” Vi har sett det i amerikanska delstater där marijuana har legaliserats, aktörer med mer kapital har tagit över. I dag är det en fördel att Guerrero är isolerat. Legalisering skulle göra det till en nackdel.