”Sverige måste vara redo att stödja EU:s återhämtningsfond”
Svenska politikers finanspolitiska konservatism får inte stå i vägen för de långsiktiga nyttor som EU:s återhämtningsplan kan medföra, skriver Markus Kallifatides, Reformisterna.
![](https://images.lomediehus.se/app/uploads/2020/06/17080219/markus-k-maj-2020.jpg?auto=format&crop=faces&facepad=10&fit=crop&q=50&w=608)
”Det är hög tid att EU istället representerar den lönearbetande befolkningen. Vi behöver en återhämtning som sätter arbetande människor främst, som påskyndar den gröna omställningen, skapar arbetstillfällen, bygger bostäder och infrastruktur”, skriver Markus Kallifatides.
Det europeiska projektet är i fara. Efter den katastrofala hanteringen av finanskrisen 2009 har tilliten till demokratins institutioner och de etablerade partierna, inte minst till vänster, fallit runt om i Europa.
Samtidigt har de krafter som vill bryta ned EU och våra gemensamma demokratiska värderingar vuxit sig allt starkare.
Coronapandemin hotar att påskynda denna nedåtgående spiral, men den kan också bli en vändpunkt. EU:s medlemsstater står inför ett vägval: stå tillsammans för en reformerad union eller stå bredvid när den nuvarande faller ihop.
Som Sveriges största socialdemokratiska partiförening uppmanar Reformisterna den svenska regeringen att göra sin del. Sverige bör stödja EU-kommissionens förslag till en ambitiös europeisk återhämtningsfond motsvarande cirka fem procent av EU:s ekonomi, men samtidigt ställa en rad hårda reformkrav på unionen.
EU är inte ett mål i sig. Efter årtionden av marknadshegemoni, toppstyrd åtstramningsdoktrin och byråkratisk självgodhet är det lätt att se det tilltalande i att ge upp och låta unionen falla.
Men om Brexit har visat oss något så är det att den utvägen vare sig är enkel eller attraktiv. Sverige har istället allt att vinna på att EU utvecklas i rätt riktning.
Den svenska välfärden är beroende av handel med EU:s medlemsstater. Under de senaste 30 åren har våra ekonomier blivit så pass sammanlänkade att såväl ett illa fungerande som ett kollapsat EU skulle innebära allvarliga hot mot de svenska löntagarnas intressen.
En väl utformad återhämtningsplan kan ge oss ett rättvisare, mer jämlikt och grönare EU. Det är ett viktigt steg mot en union som agerar i folkens intresse och något som alla länder vinner på – inte minst Sverige
Med alla sina brister förblir EU det bästa verktyg europeiska länder har för att agera positiv motkraft i en osäker multipolär världsordning där auktoritära regimer vinner geopolitisk mark. Där systematiskt skatteundandragande hotar den finanspolitiska hållbarheten och där vi står inför ett akut klimathot.
Sverige behöver säkerställa att det finns en stark arena för samverkan med andra om vi framgångsrikt ska lösa klimatkrisen, skydda vår nationella suveränitet och demokratiska värderingar från ”systemrivaler” såsom Kina samt ta tillbaka kontrollen från den internationella storfinansen och näringslivslobbyn.
Sverige har inte råd att ta risker med unionens stabilitet och inte heller att bli stående vid sidlinjen i diskussionerna om EU:s framtid.
Vi uppmanar därför den svenska regeringen att engagera sig konstruktivt i EU-kommissionens förslag. Svenska politikers finanspolitiska konservatism får inte stå i vägen för de långsiktiga nyttor som återhämtningsplanen kan medföra.
EU är ett kraftfullt instrument för förändring, men har under alldeles för lång tid varit ett eliternas projekt.
Det är hög tid att EU istället representerar den lönearbetande befolkningen. Vi behöver en återhämtning som sätter arbetande människor främst, som påskyndar den gröna omställningen, skapar arbetstillfällen, bygger bostäder och infrastruktur.
Genom att ha en plats vid förhandlingsbordet har Sverige nu en viktig möjlighet att peka ut en tydlig riktning för EU.
Reformisterna föreslår därför att svenskt stöd för återhämtningsfonden villkoras på följande krav:
- Att återhämtningspaketet fullt ut vävs in i den europeiska gröna given (European Green Deal). Inget stöd bör ges till fossilindustrin och ett krav ska vara att investeringar ska bidra till en högre takt i den gröna omställningen, i enlighet med Parisavtalet.
- Att Stabilitets- och tillväxtpakten omformuleras så att medlemsstaterna kan fokusera på en investeringsledd återhämtning istället för en toppstyrd åtstramning.
- Att en skatt för finansiella transaktioner införs inom EU och att samordnade insatser tas för att nedmontera skatteparadis, både globalt och inom EU.
- Att EU förbinder sig att inte inkludera destruktiva krav på “strukturreformer” såsom privatiseringar och avregleringar i återhämtningspaketet. Återhämtningen måste vara löntagarvänlig!
En väl utformad återhämtningsplan kan ge oss ett rättvisare, mer jämlikt och grönare EU. Det är ett viktigt steg mot en union som agerar i folkens intresse och något som alla länder vinner på – inte minst Sverige.
En version av texten publicerades först i engelskspråkiga Social Europe.